В останні десятиліття бичем наших городів стало неприємне захворювання під назвою «фітофтороз». Вперше зіткнувшись з ним, ловиш себе на думці: а чи варто взагалі вирощувати томати, якщо стільки зусиль так просто, зводяться до нульового результату. Однак фітофтороз, або фітофтора, все ж таки не найстрашніше, що може статися з нашими грядками. При знанні особливостей захворювання, його можна попередити, позбавивши себе засмучення та розчарувань.
Ознаки фітофторозу томатів
Фітофтороз або бура гнилизна томатів — грибкове захворювання, що викликається найпростішим мікроскопічним грибком Phytophthora infestans. Виявляється воно у вигляді подовжених темно-коричневих плям або смуг на стеблах та черешках рослин, сірувато-бурих – на листі та коричнево-бурих на плодах.
Починаючись із нижніх ярусів листя, фітофтороз поступово захоплює весь кущ томату. У суху погоду уражені зони засихають, у сиру гниють.
На плодах, незалежно від рівня зрілості, фітофторозні плями мають тверду структуру. Розростаючись на всю поверхню, вони вражають не лише зовнішні покриви помідора, а й йдуть углиб його тканин. Можуть з’явитися і на зірваних помідорах, залишених для дозарювання. Уражені фітофторою квітконоси, квіти та чашолистки чорніють і засихають.
![Фітофтороз томатів. Профілактика та заходи боротьби](https://fruit-grower.info/wp-content/uploads/2023/03/117-scaled.jpg)
Що сприяє розвитку фітофторозу?
Зони поширення фітофторозу досить широкі і діляться за шкідливістю на сильні, середні та слабкі. Однак, якщо навіть ймовірність поширення даного захворювання у вашій місцевості невелика – знати про те, що таке фітофтороз необхідно, тому що крім томату він вражає і баклажани, і перець, і картопля, а іноді його можна зустріти навіть на суниці. Збитки, завдані грибком Phytophthora infestans часто становить до 70% втрати врожаю.
Сприятливим періодом для прогресування фітофторозу є друга половина літа, що характеризується перепадами денних та нічних температур та підвищеною вологістю у вечірній та ранковий час. Спровокувати захворювання може і банальний надлишок азоту, що вноситься під культуру під час підживлення, і слабке провітрювання грядок, і висока загущеність посадок, і наявність хворих рослин серед сусідніх культур. Отже, краще не чекати, коли на грибок настане сприятливий момент, а заздалегідь подбати про те, щоб захистити від нього свої томати.
Профілактичні заходи у боротьбі з фітофторозом
- 1. Найпростішим профілактичним заходом у боротьбі з фітофторою, що рекомендується в більшості літературних джерел, є вибір сортів стійких до цього захворювання. Але повністю стійких до фітофторозу ні сортів, ні гібридів томатів не існує, щоб не писали виробники на пачках з насінням. До відносно стійких деякі агрономи відносять сорти: “Ляна”, “Слава Молдови”, “Грот”, “Грибовський 1180”, “Попелюшка” та деякі інші.
- 2. Можна посадити томати, що мають короткий термін вегетації і відрізняються швидкою дружною віддачею врожаю, такі як «Прибутковий», «Радикал», «Дебют F1», «Санька». Встигаючи сформувати плоди за 80 – 90 днів, вони практично уникають участі бути знищеними злісним грибком.
- 3. Дещо захиститися від фітофторозу допомагає і вибір високорослих сортів. У їхню агротехніку закладено прийом видалення нижнього листя, а значить їх посадки більше провітрюються і менше піддаються впливу зайвої вологи.
- 4. Хороші показники дає вирощування культури у парниках, де простіше зберегти стабільну температуру та вологість. Якщо організувати парник немає можливості, можна при настанні холодних ночей з вечора накривати томатні посадки плівкою.
- 5. Як профілактичний захід проти фітофтори, перед висівом у відкритий ґрунт або стаканчики, насіння томатів необхідно протруювати 1% – м розчином марганцівки.
- 6. Якщо фітофтороз все ж таки «прогулявся» по городу — осінне прибирання грядок має бути особливо ретельним: рослинні залишки необхідно не просто зібрати, а закопати в землю або спалити, садовий інвентар продезінфікувати.
- 7. При наближенні до небезпечного періоду слід стежити за чистотою томатних посадок від бур’янів, при поливі не допускати попадання вологи на листя, провести підживлення з підвищеним вмістом калію та обприскування борною кислотою (1 ч.л. на 10 л води). Надалі, обприскування повторити ще двічі з інтервалом на два тижні, до почервоніння плодів.
- 8. Хороші результати показують застосування на томатах регуляторів росту. “Епін плюс”, “Оксигумат”, зміцнюючи рослини, дають їм силу протистояти грибку.
- 9. Рекомендованим профілактичним заходом є видалення нижнього листя, оскільки саме вони мають властивість «підхоплювати» дане захворювання.
- 10. При перших проявах фітофторозу – уражені рослини, необхідно в обов’язковому порядку, висмикнути та видалити з городу.
- 11. Якщо фітофтора прийшла на сусідні ділянки і погода сприяє її розвитку, можна не чекати, коли вона зашкодить вашому врожаю, а зняти недозрілі плоди і покласти їх на дозрівання, попередньо продезінфікувавши в гарячій воді. Дозарювання має відбуватися у темряві, при температурі приблизно + 25 °С, дезінфекція протягом двох хвилин у воді з температурою + 60 °С.
- 12. Деякі городники, як запобіжний захід, застосовують настій часнику (на 10 л води 1,5 склянки подрібненого часнику, 1,5 г марганцівки та приблизно 2 ст. л. господарського мила). Перше обприскування виробляють коли висаджена в ґрунт розсада добре укоріниться (приблизно через 10 – 14 днів після посадки), друге та наступні повторюють через два тижні, з розрахунку 150 г розчину на одну рослину.
![Фітофтороз томатів. Профілактика та заходи боротьби](https://fruit-grower.info/wp-content/uploads/2023/03/800px-tomatetrosskrautundbraunfaulephytophtorainfestans-scaled.jpg)
Проте все це лише профілактика захворювання, і спираючись на те, що фітофтороз — проблема складна, зупинятися на цих заходах не можна, але обов’язково додати до них і суттєвіші заходи боротьби.
Хімічні засоби боротьби з фітофторозом
Виходячи з того, що перші ознаки фітофтори, що виявляються на томатах, — це показник того, що хвороба вже почала прогресувати (тобто грибок уже деякий час живе у тканинах рослини), боротися з нею, навіть хімічними засобами, необхідно починати заздалегідь — як тільки стовпчик термометра почав опускатися до + 10°С, на рослинах почала з’являтися сильна роса або понад дві доби йдуть дощі. Це може бути серпень чи вересень, частіше кінець липня, а іноді й червень.
Вибирати препарати необхідно з орієнтиром на те, що Phytophthora infestans дуже швидко виробляє стійкість до хімії, а отже, брати кошти з різною діючою речовиною. Обробки потрібно проводити один раз на тиждень, чергуючи бажані фунгіциди. Що застосувати, краще поцікавитись у місці покупки. Оскільки з боку вчених до фітофторозу підвищена увага, на ринку постійно з’являються нові засоби. Зі старих, перевірених, можна рекомендувати «Браво», «Дітан», «Дітан М-45», «Рідоміл голд».
Хімічну профілактику слід проводити у вечірній час, без вітру. Останнє обприскування повинне пройти не пізніше ніж за 20 днів до збирання врожаю.
Мікробіологічні засоби
Досить дієвим варіантом виступають і мікробіологічні препарати, такі як «Фітоспорин» та «Триходермін». Наявні в них мікроорганізми активно пригнічують грибок фітофтори, а антибіотики, що виділяються грибком Trichoderma lignorum, ще й знищують хвороботворні бактерії інших збудників. Однак повністю знищити буру гнилизна томатів вони не зможуть, тому застосовувати їх необхідно в сукупності з іншими методами боротьби та профілактики.
![Фітофтороз томатів. Профілактика та заходи боротьби](https://fruit-grower.info/wp-content/uploads/2023/03/tomato_late_blight2b-scaled.jpg)
Народні засоби боротьби з фітофторозом
Так як томати ми все ж таки вирощуємо «для себе», можна спробувати в протистоянні з фітофторозом і народні засоби. Їхнє наукове обґрунтування є недостатнім до рекомендації, але все ж таки…
- 1. Пагони сосни. Дрібно нарубати ще клейкі верхівки відрослих соснових гілочок і прокип’ятити їх протягом 2-3 хвилин у 300-400 мл води. Холодний відвар проціджений розвести з чистою водою 1 х 5 і обприскати томати.
- 2. Зола. Приблизно 300 г золи прокип’ятити близько 30 хвилин у невеликій кількості води. Відстояти, процідити, розбавити у 10 л води з додаванням 20 г перетертого мила.
- 3. Гнила солома. На 10 л води 1 кг соломи або сіна, що підгнила, жменя сечовини – настояти 3 – 4 діб. Обприскування проводити з інтервалом 1,5 тижня.
- 4. Мідний купорос. На 10 л води 2 г мідного купоросу та 200 г мила.
Автор: